# Forum Zajednica RR:RE: Rodbinske veze i odnosi

**Click here:** \
&#x20;\
&#x20;※ [**Forum Zajednica RR:RE: Rodbinske veze i odnosi**](http://usisincrat.datingsvr.ru/?dt\&keyword=Forum+Zajednica+RR%3aRE%3a+Rodbinske+veze+i+odnosi+\&source=gitbook.com5_poster) \
&#x20;\
&#x20;※ [**♥ Forum Zajednica RR:RE: Rodbinske veze i odnosi**](http://usisincrat.hotelsvr.ru/?dt\&keyword=Forum+Zajednica+RR%3aRE%3a+Rodbinske+veze+i+odnosi+\&source=gitbook.com5_poster) \
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\\

Nisam nista lose zakljucio ne mislim da si glup, naravno nego formalnosti tipa koje je ko koljeno je beznacajno u odnosu na shvatanje sta to zapravo znaci u realnosti. Sve to zna Major Mitrović i daje uputstva, kako da se sudionici zavjere potraže u tome pravcu. Sad bi neko da kaze kako sam, taman posla, 'mizogin' ili 'muska shovinisticka polutka' - no to je vrlo upitno.\
&#x20;![Forum Zajednica RR:RE: Rodbinske veze i odnosi ](http://www.index.hr/images2/vidosevic-i.kaurloto.jpg)\\

Sa nogama se isto rešava postavljanjem gumica na krajeve duks gaća. Ekonomski ratovi su preteče, ili bolje rečeno, sastavni deo pravih ratova. Pleme ima svoju omeđenu teritoriju. Afera je bila zaglušujuća. Podaci o broju turista su apsolutno toèni u onoj mjeri koliko turista je prijavljeno. Dok je slava Crne Gore dostigla vrhunac, ugled Srbije pao je na nulu. Svi su knjigu dobili besplatno i niko nije znao, ko je šalje.

Zamolio sam ga da tu temu preskočimo. Cini mi se da je Guca vise zaradila nego Hr turizam od Srba HR zemlja 1000 jezera, 14. Govorim to jer sam upravo na Jadranu veæ 3.\
&#x20;![Forum Zajednica RR:RE: Rodbinske veze i odnosi ](http://www.korakpokorak.hr/g/reyn-hrvatska.gif)\\

**Drugo lice invalidnosti** - Kasnije ćemo vidjeti, zašto je Beograd pristupio otvorenom radu na uništenju Crne Gore, ipak tek po dolasku kneza Petra Karađorđevića na srpski prijesto 1903.\
&#x20;![Forum Zajednica RR:RE: Rodbinske veze i odnosi ](http://www.korakpokorak.hr/upload/korakpokorak.png)\\

POSEBNA PONUDA ZA PODUZETNIKE Želite poboljšati svoje poslovanje? Tvrtka vam je u krizi ili pred zatvaranjem? Imate sve manje kupaca? Slaba je potražnja za vašim uslugama? Opada vam promet i dobit? Svakim danom imate sve manje posla? IZRADA WEB STRANICA ZA PODUZETNIKE Izrada web stranica po izuzetno povoljnim cijenama. Izrada internet stranica koje možete uvijek samostalno ažurirati bez ikakvih dodatnih troškova. Objavite neogranièeni broj tekstova, objavite sve ponude, akcije, oglase, kataloge... POSLOVNE INFORMACIJE, SAVJETI I ANALIZE Potražite sve informacije o poslovanju u Hrvatskoj, pravne, porezne i druge savjete, informacije o internet oglašavanju i marketingu, rezultate istraživanja tržišta, poslovne analize, informacije o kreditima za poduzetnike, poticajima... PRIMJERI UGOVORA, POSLOVNIH PLANOVA, IMENICI, BAZE PODATAKA Korisni primjeri ugovora, obrasci, primjeri poslovnih planova, imenici za direktni marketing, usluga sastavljanja imenika i baza podataka po Vašim potrebama, pretraživanje baza podataka, trgovaèko zastupanje i posredovanje... U nastavku je sadržaj web stranice koja je izraðena prije dosta vremena. S obzirom na protek vremena, neke od informacija možda više nisu aktualne. Za aktualne i ažurirane informacije, posjetite naslovnu stranicu ovog web portala. PRETRAŽIVANJE svih objavljenih tekstova Kontakt: Poslovni Forum d. Napomena: Ne dajemo besplatne pravne savjete! POSEBNA PONUDA ZA PODUZETNIKE PROGRAM KATOLIÈKOGA VJERONAUKA U OSNOVNOJ ŠKOLI Narodne novine br. Razredno je zajedništvo veæ dobro izgraðeno. Upuæeni su jedni na druge i pomažu jedni drugima. Rijetko pridolaze novi èlanovi. Uèenici su stekli potrebna iskustva škole i meðusobnih odnosa te poznaju strukturu škole, prostora i pravila meðusobnoga suživota i komuniciranja. Na poèetku drugoga razreda mnogo je mirnija situacija nego je to bilo na poèetku prvoga. Ipak se mora balansirati izmeðu identiteta i socijaliteta, tj. Treba uvijek nanovo nastojati postiæi usklaðenost osobne i društvene razine odnosa. Tema osobnoga identiteta i socijaliteta takoðer prožima i drugo vjeronauèno godište: Kako vjera može pomoæi u pronalaženju samoga sebe i, istodobno, kako doæi do potrebne socijalne svijesti i odgovornosti u ovoj dobi? Postavlja se, dakle, pitanje kako vjera pomaže u osobnom sazrijevanju i rastu i u kreiranju socijalnih odnosa razrednoga zajedništva. Drugo godište, svojim programom, želi pratiti promjene koje se brzo odvijaju u životu djeteta i ponuditi nova otvorena pitanja koja donosi život i svijet djeteta ove dobi. S njima se izgraðuje iskustvo vjere i djecu se skladno uvodi u odvažnosti zalaganja u procesima uèenja i napredovanja u vjeri. Prvo i drugo godište s pedagoškoga stanovišta tvore jednu cjelinu. Naravno, u drugom godištu dijete je veæ mnogo nauèilo, veæ znade pisati i èitati. Buduæi da dijete dobro pamti, ono može nauèiti i reproducirati èitave formule. Privilegirani su aktivni oblici uèenja i prihvaæanja vjeronauènih sadržaja. Takoðer, verbalizam, formalno uèenje i memoriranje potrebnih sadržaja u potpunosti treba prilagoditi dobi djece, povezati s njihovim potrebama i interesima i konkretnim životom, da ono što se uèi naðe potreban odjek u njihovom iskustvu i konkretnom životu. Dok se djeca u prvom godištu vrlo teško prilagoðuju socijalnim prilikama, to im u drugom godištu uspijeva znatno bolje. To se naroèito vidi promatrajuæi djecu u igri. Sada su im važna pravila. Moral ljubavi i zakona obilježava procese njihovoga moralnoga sazrijevanju. Djeci je vrlo važno da ih svi dobro prihvaæaju. U drugom vjeronauènom godištu vjerouèenik uz pomoæ vjerouèitelja, èija je uloga bitna radi identifikacijskih procesa djece povezanih s usvajanjem vrednota, nastavlja otkrivati osobnu spoznaju vjere i života u znaku osobite zahvalnosti prema Bogu i ljudima. Stoga je glavna nit vodilja koju otkrivamo kroz drugo vjeronauèno godište zahvalnost Bogu i ljudima. Svrha vjeronauène nastave drugoga godišta Svrha katolièkoga vjeronauka drugoga vjeronauènoga godišta dublji je susret uèenika s glavnim èinjenicama kršæanske vjere i razvijanje njihove spremnosti za djelovanje u skladu s vjerom. Odgoj u vjeri treba u djeci uèvrstiti i produbiti temeljni osjeæaj povjerenja u Boga i u njima razviti stav radosna prihvaæanja vjernièkoga života, osobito stoga jer ih Bog, Isusov i naš Otac, ljubi i poziva da budu njegovi prijatelji i njegova dobra djeca. Opæi ciljevi vjeronauène nastave drugoga godišta — : Bog je èitav svijet i nas ljude èudesno stvorio, sve nas ljubi, on je Isusov i naš Otac, on je Otac svih ljudi na zemlji — bijelih i crnih, siromašnih i bogatih, dobrih i zlih — Otkriti i upoznati u biblijskim likovima tajnu Božje blizine — Upoznati i uvidjeti da se u dogaðajima povijesti spasenja, posebice u Isusovu utjelovljenju i poslanju, pokazuje da je on Božji dar ljudima, obeæani i oèekivani Mesija — U susretu s Isusom otkriti Božju ljubav, njegovu brigu za svakoga èovjeka i za èitavi svijet, o èemu svjedoèe i pripovijedaju Evanðelja i druge novozavjetne knjige — Upoznati i doživjeti da se Isusova ljubav oèituje osobito u tajni njegove žrtve i uskrsnuæa i graditi stav osobnoga prihvaæanja i vjere u Isusovo uskrsnuæe — Izgraðivati, u susretu s Isusom, upoznavanje i tajne vlastitoga života i potrebu nasljedovanja u dobroti i plemenitosti, posebno prema siromašnima i ugroženima — Nauèiti graditi, u duhu Isusove poruke, dobre odnose sa svojim vršnjacima, s bližnjima i sa svim ljudima s kojima se susreæu — Pomoæi djeci razviti sposobnost izražavanja steèenih spoznaja, upoznavanje i iskustvo radosti meðusobnoga zajedništva u školi, ali i u obitelji i crkvenoj zajednici, i ostvarenje poziva na radosno sudioništvo u radu, u igri i u slavljenju života. Gradimo zajedništvo i prijateljstvo — Svatko od nas je poseban i vrijedan Post 1, 27; Mt 6, 16 —34 — Svatko može èiniti dobro: srcem volimo a djelima pomažemo — Meðusobni odnosi: njegujemo duh poštovanja, prijateljstva i pomaganja — Uèimo se zajedništvu u našem razredu i školi 2. Uèimo poput Isusa voljeti ljude — U susretu s Isusom upoznajemo njegovu ljubav i prijateljstvo — Isus nas poziva da rastemo u meðusobnom poštovanju Mk 4, 35-41 — Potrebni smo jedni drugima: pazimo se i uzajamno pomažemo — Poštujemo i pomažemo i one izvan naše vjeronauène zajednice Prošireni sadržaji — Bez ljubavi prijateljstvo umire — Otkrivati u sebi i u drugima razlièite darove i sposobnosti — Neke izreke koje govore o prijateljstvu i popijevka Kakav prijatelj je Isus Metodièke upute — Pripovijedanje doživljaja s praznika — Razgovor o novim prijateljima koje smo stekli — Izmjena iskustava i misli o prijateljstvu — Pokazivanje razglednica koje smo jedni drugima poslali — Razgovor o tome koliko smo mislili jedni na druge za vrijeme praznika — Crtanje prijateljskih doživljaja — Scenske igre koje nas potièu na prijateljstvo — Opisivanje prijateljevih osobina — Slušanje prièa i iskustava na temu prijateljstva — Pjevanje pjesama koje govore o prijateljstvu Kakav prijatelj je Isus — Izreke o prijateljstvu — Pripovijedamo o Isusu kao našem prijatelju — Predstavljanje onoga što æe se raditi na vjeronauku tijekom školske godine Meðupredmetne veze — Hrvatski jezik i književnost: literarni tekst o poèetku nove školske godine; upoznavanje sa školskom knjižnicom — Priroda i društvo: kultura života — odnosi meðu ljudima, rodbinske veze i odnosi — Glazbena kultura: Opet u školi, J. Požgaj — Tjelesno-zdravstvena kultura — pokretne igre, igre s pjevanjem Praæenje i vrednovanje — Razumijevanje i spremnost na zajedništvo — Razumijevanje pojma »prijatelj«, »prijateljstvo« — Shvaæanje situacija u kojima se gradi i u kojima se razbija prijateljstvo — Poznavanje naèina prepoznavanja prijatelja — Usvajanje spremnosti i naèina ponovnog uspostavljanja prijateljstva — Otvorenost i spremnost na prijateljstvo s Isusom i s drugima II. Svijet je èudesan i tajnovit — Posvuda oko sebe susreæemo život, u bistrini vode i u sjaju sunca — Opažamo da biljke i životinje nastaju pa onda nestaju — Znamo da se èovjek mijenja: mlad je, stari, zdrav je i bolestan — Osjeæamo svoj vlastiti život i opažamo da rastemo i postajemo viši — Udišemo i izdišemo, stojimo, kreæemo se i igramo, veseli smo i tužni — Svijet u nama i oko nas je èudesan i tajnovit, mogu u njemu maštati, mogu stvarati — »Vjerujem u Boga Oca svemoguæega, stvoritelja neba i zemlje« 2. Razlièiti smo, a meðusobno povezani — Slièni smo jedni drugima, a opet smo razlièiti — Otkrivamo bogatstvo razlika meðu ljudima razlièitih rasa, naroda i obièaja — Otkrivamo sliènosti meðu ljudima i njihovu povezanost — Svatko je od nas neponovljiv i jednako vrijedan 3. Èovjek je divno Božje stvorenje — Èovjek je divno Božje stvorenje — Bog je stvorio èovjeka na svoju sliku: razumom misli, srcem ljubi, a rukama radi — Bog daje svemu život i sve drži na životu Post 1 i 2; Ps 104 — Èovjek je divno Božje stvorenje kada èini ono što je dobro i plemenito Prošireni sadržaji — Svijet se sastoji od razlièitih ljudi boja kože, nacija, religija i svi su baštinici ovoga našega planeta Zemlje — Sve što postoji ima svoj skriveni smisao — Mi s Bogom možemo stvarati i mijenjati svijet Metodièke upute — Likovno izražavanje na temu »Sada sam malen — kada budem velik…« — Scenski improvizirati: budan sam, uranjam u san, sanjam, budim se… svjesno disanje, udisanje i izdisanje — Posijati i pratiti s djecom rast sjemena neke biljke i tumaèiti promjene — Organizirati s djecom izlet u prirodu i voditi s njima razgovor tako da mogu doživjeti velièinu i ljepotu stvaranja — Gledanje primjerene dijamontaže o stvaranju i sustvaranju — Izražavanje dojmova o ljepotama Božjega stvaranja — Interpretacija doživljaja o iskustvu stvaranja i sustvaranja uz pomoæ biblijskih tekstova, npr. Ti si veza izmeðu Boga i cvijeta, Zvonimir Balog — Priroda i društvo: snalaženje u prostoru strane svijeta, sunce ; priroda djelatnosti ljudi u vrtu, voænjaku, èuvanje okoliša — Likovna kultura: motivi iz djetetove okoline: ljudi, životinje, biljke, pojave u prirodi; oblikovanje na plohi — jesen — kolaž, dizajn Praæenje i vrednovanje — Sposobnosti zapažanja, uživljavanja, divljenja i sustvaranja — Poèetno uživljavanje i upoznavanje biblijskih izvješæa o stvaranju — Shvaæanje i prihvaæanje da nam je život i svijet darovan i da smo stvoreni na Božju sliku III. Biblija je najljepša knjiga — Knjiga je drag prijatelj — neke knjige posebno volim — Biblija je najljepša knjiga koja govori o dobrom Bogu — Razlièiti nazivi za Bibliju: Sveto pismo, Rijeè Božja — Biblija se dijeli na dva velika dijela: Stari i Novi zavjet — Biblija je moja najdraža knjiga i svaki je dan rado uzimam u ruke 2. Noa je Bogu poslušan — Stari zavjet pripovijeda o dobrim ljudima koji su Bogu poslušni — Noa i njegova laða Post 6-9 — Bog èuva i spašava one koji su mu vjerni i poslušni 3. Abraham vjeruje Bogu — U životu smo iskusili: opasnost, nezgodu i nesigurnost na ulici, na putu, na izletu u nepoznatom kraju, u selu i u velikom gradu — Dragocjeno je imati nekoga kojemu možemo vjerovati i na kojega se možemo osloniti — Abraham sluša Božji poziv i ima povjerenja u Boga Post 12-18 — Bog èuva Abrahama i nagraðuje njegovu vjeru Post 1-6; 7-9; 12-18 4. Josip Egipatski na Božjem putu — Ponekad se braæa i sestre ne razumiju i svaðaju se — Josip Egipatski i njegova braæa Post 37-47 — Braæa nanose zlo i nepravdu svome bratu Josipu — Bog pomaže Josipu i okreæe zlo na dobro — Josip svojoj braæi oprašta i izbavlja ih iz nevolje — Bogu je milo kada opraštamo i pomažemo jedni drugima Prošireni sadržaji — Približiti i upoznati vrijeme i svijet u kojem je nastao biblijski tekst i omoguæiti uèenicima zorni susret s razlièitim izdanjima Biblije Metodièke upute — Djeca donose i pokazuju svoje najdraže knjige — Pokazati razlièita izdanja Biblije: Biblija za djecu, Biblija za mlade, liturgijska izdanja Biblije, stara i nova izdanja, džepna izdanja itd. Mi smo Božja djeca i meðusobno braæa i sestre — Bog želi da nam život bude lijep i uspješan — Bog nas voli i brine se za nas poput dobroga oca i dobre majke Iz 49, 15-16; Ps 73, 24-26 — Božja skrb za Ninivljane Jona — Božja djeca su meðusobno braæa i sestre 2. Naša zahvalnost Bogu i ljudima — Bogu kažem hvala: što postojim, što rastem, što imam zdravo tijelo, razum, srce, dušu, lijepo odijelo, hranu i sve što mi je potrebno Tob 4, 1-12. Naša zahvalnost svecima i pokojnicima — Sveci su naši uzori i zaštitnici koji za nas mole kod dragoga Boga — Naši imendani — molitva i zahvalnost svecima èije ime nosimo i onima koji se slave u našem kraju — Zahvalnost svecima najbolje pokazujemo slijedeæi njihov primjer — Za mnogo dobroga i lijepoga u našem životu zahvaljujemo našim pokojnicima — Zahvalnost pokojnicima najljepše pokazujemo molitvom za njih i odlaskom na njihove grobove Prošireni sadržaji — Biblija u Knjizi o Tobiji pripovijeda o Tobiji i njegovom sinu kao primjeru upuæenosti ljudi na Boga i upuæenost jednih na druge Metodièke upute — Razgovor o iskustvima iz svakodnevnoga života, o odnosima izmeðu braæe i sestara — Pokazivanje i interpretacija fotografija s motivima meðuljudskih odnosa meðu djecom — Djeca pripovijedaju o svojim naèinima izražavanja zahvalnosti Bogu i drugima — Likovno izražavanje osjeæaja radosti i zahvalnosti — Glazbeno izražavanje osjeæaja radosti i zahvalnosti — Oblikovanje zahvalne molitve za Božju i ljudsku dobrotu, ljubav i brigu za nas preprièavanje biblijske pripovijesti o Tobijinim zgodama — Izražavanje dojmova — Tumaèenje vlastitih imena i imena svetaca — Oblikovanje molitava svecima zaštitnicima — Pjevanje primjerene pjesme — Oblikovanje molitve za pokojne uz upaljenu svijeæu — Zajednièki pohod groblju, pohod grobu i paljenje svijeæe nekom pokojniku kojega nitko ne posjeæuje Meðupredmetne veze — Hrvatski jezik i književnost: Dani zahvalnosti — Dani kruha pjesmice, èlanci te blagdan Svih svetih i Dušni dan s pripadnim tekstovima — Priroda i društvo: kalendar prirode; blagdani; Dani kruha — Dani zahvale; dani sjeæanja i poštovanja prema pokojnima — Likovna kultura: blagdanski motivi, teme o kruhu i plodovima zemlje; narodni obièaji; modeliranje od tijesta; crtanje i slikanje bojama — od zrna do kruha; slikanje svijeæa i cvijeæa koje nosimo na groblja Praæenje i vrednovanje — Osjeæaj zahvalnosti prema Bogu i ljudima za život i uèinjena dobroèinstva — Otvorenost i spremnost na zahvalnost Bogu za život, zdravlje i druge darove — Zahvalnost svojim najbližima i svojim pokojnicima za primljena dobroèinstva — Poznavanje svetaca zaštitnika, posebice zaštitnika župe i sveca èije ime nosimo — Poznavanje obiteljskoga stabla, tj. Ljudi žive u nadi i išèekivanju — Kako ljudi žive u nadi i išèekivanju? Izraelski narod oèekuje Mesiju — Narod u kojem se rodio Isus nestrpljivo je èekao svojega Spasitelja — Pjesma proroka Izaije Iz 9 i 11 — Narod èezne za mirom, slobodom, pravdom i blagostanjem — Bog ispunja svoja obeæanja i šalje na zemlju Mesiju — Spasitelja 3. Isus je oèekivani Mesija — Sin Božji — Isusovim roðenjem zapoèinje vrijeme Božje blizine i spasenja — Kršæani vjeruju: Isus je oèekivani Mesija — Sin Božji Lk 2, 1-7 — Starac Šimun i Ana upoznali su novoroðenoga Mesiju kojega su èitavoga života èekali Lk 2,25-38 — radost zbog roðenja Mesije — Sveèana proslava Božiæa u obitelji, u župnoj zajednici i u školi 4. Mudraci traže Isusa — Mnogi su ljudi èekali Isusovo roðenje — Mudraci iz dalekih zemalja traže Isusa i nalaze ga u jaslicama Mt 2,1-12 — Radost zbog maloga Boga koji se rodio u siromašnoj štalici — Mudraci daruju Isusa, Mariju i Josipa — Moj dar malom Isusu Prošireni sadržaji — Božiæni obièaji u razlièitim hrvatskim krajevima — Adventski i božiæni obièaji pripadnika nacionalnih manjina koji žive u pojedinim krajevima — Isus je kao èovjek došao na svijet u obitelji — Naša i nazaretska obitelj Metodièke upute — Pripovijedanje i razgovor o doživljajima i iskustvima oèekivanja važnih dogaðaja u obitelji i okolini — Crtanje kontrastnih slika: èekanje — ispunjenje èekanja npr. Èelar; Novogodišnje koledanje, J. Požgaj — Likovna kultura: adventski i božiæni motivi; crtanje i slikanje, dizajn, izrada adventskoga vijenca, izrada božiænih ukrasa od kolaž-papira, folije Praæenje i vrednovanje — Povezivanje vlastitoga iskustva išèekivanja s išèekivanjem Isusova dolaska — Upoznati da Isus pripada izraelskom narodu — Shvaæanje znaèenja Kristova roðenja za spasenje ljudi — Poznavanje, razumijevanje i prihvaæanje božiænih obièaja, znakova i simbola VI. Mnogi su povjerovali Isusu — Nitko nije govorio kao Isus — Isus je imao vremena za ljude — Tko vidi Isusa, vidi Boga, dobroga nebeskoga Oca Iv 14, 8-11 2. Isus pokazuje Božju ljubav i dobrotu — Ljubav i dobrota su jaèi od smrti — Najvažnije je ljubiti Mt 22, 34-39 — Isus nas uèi ljubiti ljude i èiniti im dobro 3. Isus treba ljude za svoje djelo — Mnoge zadatke ne možemo izvršiti sami — Isus za svoje djelo treba ljude — Isus poziva i šalje svoje uèenike Mt 4, 18-22; Mt 9,9 i Iv 1, 43-46 — Djeca su mali Isusovi uèenici 4. Novi zavjet pripovijeda o Isusovu životu — Apostoli propovijedaju o Isusovu životu — Evanðelja govore o Isusovu životu: Matej, Marko, Luka i Ivan zapisali su dogaðaje iz Isusova života — Djela apostolska pripovijedaju o životu apostola i prvih kršæana Dj 2, 41-47 i 4, 32-37 — Apostoli su svojim zajednicama pisali pisma 1Kor 12, 12-17 Prošireni sadržaji — Uèenici govore u Isusovo ime usp. Lk 10, 1-12 — Isus poziva mlade da budu njegovi sveæenici Metodièke upute — Odabrana prièa: predanost zadatku koji je nekome povjerio otac, djed, uèitelj… — Razgovor o velikim zadacima i poslovima koje mogu izvršiti samo oni koji se osjeæaju pozvanima i koji se potpuno predaju tom zadatku — Pripovijedanje evanðeoskih dogaðaja i voðeni razgovor — Pravljenje kolaža na temu biblijskih dogaðaja — Tumaèenje rijeèi »dobri Otac«, »tko vidi Isusa, vidi Boga«, »apostol« — Vježbe uživljavanja i poistovjeæivanja — Scensko izvoðenje — Preprièavanje u prvom licu — Rješavanje križaljke s imenima apostola koja nose djeca ili netko u njihovoj obitelji — Prikazivanje dijamontaže: apostolsko propovijedanje i prve zajednice — Tumaèenje pomoæu zemljovida — Razgovor: Isusovi uèenici danas — Likovno izražavanje Meðupredmetne veze — Likovna kultura: crtanje i slikanje Isusova lika, zatim likova poznatih ljudi koji danas slijede Isusa Praæenje i vrednovanje — Poznavanje razloga Isusova okupljanja apostola i uèenika — Poznavanje imena èetiriju evanðelista — Razumijevanje rijeèi »apostol« i »evanðelist« — Shvaæanje tko su i po èemu se prepoznaju Isusovi uèenici danas VII. Svijetle i tamne strane života — Što nam se u svijetu i životu sviða, a što ne sviða? Mi trebamo jedni druge — Pojedinci se brinu za ljude u nevolji Lk 10, 29-37 — Isus ohrabruje one koji trpe Mt 11,28: »Doðite k meni svi koji ste izmoreni i optereæeni…« — U susretu s ljudima imati blago i ponizno srce 3. Isus pomaže bolesnima i siromašnima — Isus se smilovao èovjeku u nevolji npr. Mk 7, 31-37 i Otk 7, 13-37 — Pojedinci, udruge i zajednice pomažu ljudima u nevolji — Ne možemo sve sami napraviti ili promijeniti: otkloniti poteškoæe i osamljenost, riješiti se straha, izbjeæi nesretne sluèajeve, izbjeæi smrt 4. Isus je trebao trpjeti, biti raspet i umrijeti — Cvjetnica — Isusov ulazak u Jeruzalem — Èin Isusove muke: Juda izdaje Isusa; veliki sveæenik osuðuje Isusa na smrt, jer ga drži neprijateljem naroda i bogohulnikom Mk 2, 27-28 i 3, 1-6 ; Pilat donosi smrtnu presudu i predaje Isusa vojnicima, jer se boji Židova Lk 22, 1-23,56 — Isus iz ljubavi prema nama trpi i umire na križu, on pobjeðuje smrt da i mi možemo biti s njime kod Oca nebeskoga Mk 14, 43 — 15, 39 5. Isus je uskrsnuo od mrtvih — Uèenici su zbunjeni i u strahu su za svoj vlastiti život — Žene na Isusovu grobu Mt 28,1-10 — Po Jeruzalemu i okolici pronio se glas: Isus je uskrsnuo 6. Uskrsli Isus donosi mir i radost života — Isus se ukazuje apostolima Lk 24,36-43 — Zbunjenost i strah uèenika preokreæe se u radost što je Isus živ — Isus dolazi k apostolima kroz zatvorena vrata, jede i govori s njima — Liturgijski izrazi i kršæanski simboli smrti i uskrsnuæa Prošireni sadržaji — Biblija pripovijeda o pravednom Jobu koji trpi i ima povjerenja u Boga Metodièke upute — Razgovor pomoæu konkretnih poticajnih pitanja, koja se odnose na primjere iz iskustva djece, na temu: Zašto èovjek trenutke velike žalosti ili velike radosti želi podijeliti s drugima? Primjer: roðendani, imendani, vjenèanja, sprovodi… — Situacijska igra — Razgovor o temi radosti i žalosti s roditeljima i iznošenje iskustava i spoznaja o tome — Navoðenje djeci poznatih dobrotvornih ustanova koje pomažu ljudima — Prikazivanje odabranoga kratkoga filma o socijalnoj skrbi i pomoæi — Vježbe uživljavanja: Kako se osjeæam kada sam prema nekome dobar, kada mu pomažem, i kako se taj drugi osjeæa? Isusovi prijatelji svima èine dobro — Lijepo je živjeti zajedno i svima èiniti dobro prijatelji s prijateljima, djeca s roditeljima, uèenici u razredu — Život u zajedništvu i ljubavi je moguæ ako svima èinimo dobro, ako ljubimo i neprijatelje koji nam nanose zlo Mt 5, 43-47 — Isusovo zlatno pravilo: »Sve što želite da ljudi vama èine, èinite i vi njima! Oprosti svome bratu i budi radostan — Èinimo pogreške: one za koje nismo krivi i za koje smo odgovorni — Pogreške i zlo u svijetu ljudima donose nepravde i nesreæe životni primjeri — Isusov poziv na praštanje poput dobroga Oca nebeskoga Mt 6, 14 — Dobrota i milosrðe su važni za praštanje Ef 4, 32 3. Uèimo zahvaljivati svojim bližnjima, posebno zemaljskoj i nebeskoj Majci — Ponekad je teško biti s drugima npr. Molitva povezuje ljude — Uèimo moliti: u molitvi dijelimo radost i žalost, izražavamo svoju zahvalnost, iznosimo svoje potrebe i molimo za potrebe drugih — U molitvi nismo sebièni nego smo s drugima molitvom povezani — Molitvom Boga hvalimo, slavimo i zahvaljujemo mu za sva dobroèinstva Prošireni sadržaji — Važnost osobne molitve — Zajednièka molitva u obitelji Metodièke upute — Razgovor o osobnim iskustvima djece o prijateljstvu i zajedništvu — Izrada maloga obiteljskoga stabla i razgovor o odnosima u obitelji — Vježbe uživljavanja: Što veseli druge i èime ih mogu usreæiti? Praæenje i vrednovanje — Uoèavanje èinjenice da nitko ne može živjeti sam — Shvaæanje i prihvaæanje života u kojem se moramo pridržavati zajednièkih »pravila igre« ako želimo da svi budu zadovoljni — Razumijevanje da je grijeh prema drugima ujedno i grijeh pred Bogom — Sposobnosti molitvenoga izražavanja IX. U obitelji živimo jedni za druge — Naša mala obitelj: pripadam razlièitim zajednicama obitelji, razrednom odjelu, Crkvi — Na razlièite smo naèine postali èlanovi tih zajednica npr. Po krštenju postajemo èlanovi Katolièke crkve — Krštenjem dobivam svoje ime i postajem èlanom Crkve — Moji roditelji su me dali krstiti kada sam i gdje kršten? Moja obitelj i župa — Moja je obitelj mala zajednica onih koji se vole — Moja je župa velika zajednica Isusovih vjernika — U našoj se župi meðusobno poznajemo, družimo i pomažemo 4. Kršæani se u svijetu poštuju i pomažu — U svijetu ima mnogo kršæana — Katolièka crkva — zajednica kršæana s papom, biskupima i sveæenicima — Svi se kršæani meðusobno poštuju i pomažu i tako svjedoèe Evanðelje Prošireni sadržaji — Èlan sam svoje župne zajednice: u njoj svi imamo svoje mjesto, u njoj se okupljamo, primamo sakramente, molimo, družimo se, ministriramo.... Metodièke upute — Shematski prikaz povezanosti zajednica — Razgovor o tome kojoj sve zajednici pripadamo — Izmjena iskustava o krštenju, o kojem su djeci pripovijedali roditelji — Razgledavanje fotografija s vlastitoga krštenja, pregledavanje krsnih listova — Voðeni razgovor — Korištenje odabranih slika i fotografija — Tumaèenje rijeèi: »krstiti« »kristiti« , »uroniti« — Tumaèenje znakova: svijeæa, bijela haljina, voda — Djeci primjerena meditacija uz krsne simbole — Likovno izražavanje na temu krštenja — Film ili dijamontaža o tijeku krštenja — Zajednièko sudjelovanje na jednom krštenju — Pripovijedanje o životu i primjeru pojedinih zaštitnika — Glazbeno izvoðenje imena djece — Razgovor o znaèenju krštenja i znaku križanja — Promatranje odabranih umjetnièkih djela — Ritmièka igra — Odabrane prièe o ljudima koji su rado drugima pomagali i èinili dobro — Razgovor o naèinima na koje i djeca mogu pomagati drugima Meðupredmetne veze — Priroda i društvo: rodbina i svojta, rodbina i obitelj — Likovna kultura: obiteljski motivi izraženi vodenim bojama ili temperama — Glazbena kultura: pjesma, popijevka Dijete pjeva — Tjelesna kultura: igre, plesne strukture Praæenje i vrednovanje — Uoèavanje veze izmeðu krštenja i pripadnosti Crkvi — Poznavanje krsnih znakova i simbola — Poznavanje znaèenja rijeèi »krštenje« — Shvaæanje i prihvaæanje važnosti sakramenta krštenja u svakodnevnom životu, osobito kao poziva da svima pomažemo i èinimo dobro — Znanje imena sadašnjega pape, mjesnoga biskupa i svojega župnika X. Zahvalnost Bogu za dar uèenja i zajedništva — Što smo nauèili tijekom školske godine? S Bogom u radost života — Imamo razloga biti sretni i radosni — Radujem se praznicima i odmoru — Svijet je oko mene lijep, djeca su razigrana, ljudi su radosni i dobri — Imamo svoj plan i odluke da nam praznici budu radosni i lijepi Prošireni sadržaji — U vrijeme praznika, otkrivamo tajne Božje ljepote u ljudima i u prirodi Metodièke upute — Voðeni razgovor na temu — Usporeðivanje fotografija našega razreda, uèenièkih bilježnica i crteža — Oblikovanje molitve zahvalnice za dobrotu, ljubav i brigu koju je uèenik doživio — Likovno izražavanje radosti i zahvalnosti kolaž — Glazbeno izražavanje radosti i zahvalnosti — Situacijske igre — Pjevanje primjerene pjesme — Prièanje o zadaæama i dužnostima koje djeca mogu preuzeti kod kuæe — Pripovijedanje o išèekivanju praznika i kako ih provesti Meðupredmetne veze — Hrvatski jezik i književnost: prigodni tekstovi za kraj školske godine — Likovna kultura: motivi o praznicima, slikanje i crtanje mjesta gdje æemo provesti praznike: more, planine, selo... Matz Praæenje i vrednovanje — Nauèene temeljne èinjenice i spoznaje u ovom vjeronauènom godištu — Stav zahvalnosti prema Bogu i ljudima.
